Děti Země – Klub za udržitelnou dopravu, Cejl 48/50, 602 00 Brno 
tel./fax 545 210 393, mobil 603 574 289, dz.brno@ecn.cz, www.detizeme.cz

Tisková zpráva ze dne 18. dubna 2006:

Děti Země podporují dohody ve prospěch jižní varianty R35

Jižní varianta je výhodná z ekologického, dopravního i časového hlediska

Schválení jižní varianty rychlostní silnice R35 v Pardubickém kraje českou vládou 12. dubna 2006 je podle Dětí Země vyváženým kompromisem mezi ochranou přírody, krajiny a obyvatel a jejími dopravními nároky a rozvojovými zájmy kraje. Rovněž obsah Memoranda o R35 mezi Ministerstvem dopravy a Pardubickým krajem ze dne 21. března 2006 představuje realisticky způsob řešení dopravní obslužnosti kraje i potřeb státu. Děti Země proto doufají, že zastupitelé se 20. dubna na svém jednání přikloní k uvážlivému rozhodnutí a zvednou ruku ve prospěch jižní varianty R35.

„Pokud zastupitelé ve čtvrtek podpoří jižní variantu R35, bude to znakem jejich demokratické vyspělosti, neboť tato varianta má kladné veškeré dostupné odborné posudky i několikaletou podporu mnoha obcí a místních sdružení, zejména v trase její severní varianty,“ domnívá se Miroslav Patrik z Dětí Země.

Ty výstavbu jižní varianty R35 aktivně podporují již více než tři roky společně s téměř deseti obcemi, šesti místními sdruženími a také s více než dvěma tisíci signatáři různých petic. 

Výhodou jižní varianty je podle Dětí Země postupné zprovozňování jednotlivých úseků a daleko menší riziko střetů s jejími případnými kritiky. Lze proto očekávat, že její dostavba nebude o několik let odsouvána jako je tomu třeba u D8 přes České středohoří, která je stále trnem v oku ekologických organizací.

V rámci připomínkování konceptu územní plánu kraje na jaře roku 2003 se nejvíce výhrad k umístění silnice R35 týkalo prostřední varianty (33 názorů proti, 6 pro), která byla proto z dalšího projednávání opuštěna. 

Protěžovaná severní varianta byla zase velmi kontroverzní, když její zastánci byli v mírné menšině nad jejími kritiky (12 názorů pro, 15 proti). Nemělo se s ní proto dále při schvalování plánu kraje uvažovat.

Od počátku měla jednoznačnou podporu jižní varianta se svými podvariantami „C“ a „C-alt“ (58 vyjádření pro, 5 proti). Navíc ani jedna obec neuvedla, že s jižní variantou vyloženě nesouhlasí. Je tedy zřejmé, že z celkových 67 vyjádření k umístění nějaké varianty R35 v kraji, byla drtivě 44x podpořena varianta „C-alt.“

Subjekty a jejich vyjádření ke konceptu ÚP VÚC Pardubického kraje k variantám R35 (stav k 27. 3. 2003)
Vyjádření od	varianta „A“	varianta „B“	varianta „B-alt.“	varianta „C“	varianta „C-alt.“	
Obcí a měst = 50	10 ANO / 10 NE	2 ANO / 6 NE	4 ANO / 3 NE	14 ANO / 0 NE	39 ANO / 0 NE	
Státních institucí = 2	1 ANO / 0 NE	0 ANO / 0 NE	0 ANO / 0 NE	0 ANO / 0 NE	0 ANO / 0 NE	
Nestátních institucí = 11	1 ANO / 4 NE	0 ANO / 9 NE	0 ANO / 7 NE	0 ANO /3 NE	4 ANO / 1 NE 	
Jednotlivců = 4	0 ANO / 1 NE	0 ANO / 4 NE	0 ANO / 4 NE	0 ANO / 1 NE	1 ANO / 0 NE	
Celkem vyjádření = 67	12 AN0 / 15 NE	2 ANO / 19 NE	4 ANO / 14 NE	14 ANO / 4 NE	44 ANO / 1 NE	
Pozn.: Podle podkladů Krajského úřadu Pardubického kraje zpracovaly Děti Země.

Odkaz na internetové stránky:

Varianty silnice R35 na Pardubicku = http://r35.ecn.cz
Severní varianta R35 na Pardubicku: http://sloupnice.xf.cz

Příloha k tiskové zprávě Dětí Země ze dne 18. dubna 2006:
Argumenty pro výstavbu rychlostní silnice R35 v Pardubickém kraji v jižním koridoru

1) Výsledky „Odborného posouzení Konceptu ÚP VÚC Pardubického kraje, zaměřené na výběr koridoru pro rychlostní komunikaci R35“ - Fakulta dopravní ČVUT Praha, duben 2003

Jižní varianta je nejkratší, nejpřímější, obslouží nejvíce sídel a hlukem zasáhne nejmenší počet lidí a obcí. Její výhodou je také to, že v prostoru mezi Litomyšlí a Svitavami se dostává do souběhu se stávající trasou silnice I/35, což umožní její etapovou výstavbu. Na druhou stranu z ekologického hlediska ale v úseku Vysoké Mýto – východní hranice kraje třikrát prochází nadregionálními biokoridory. Tyto střety jsou však řešeny vedením trasy v tunelu. Negativní stránkou je její oddálení od České Třebové a od Ústí nad Orlicí, takže na silnici I/14 bude nutné postavit obchvaty obou měst.

Posuzovaná kritéria variant R35, které byly porovnány metodou koeficientů a metodou TUKP
Kritérium	Varianty	
	A	B	C	
Prostorové vedení trasy				
1	Délka trasy (km)	95,5	92,0	95,0	
2	Počet úseků, kde bude třeba snížit návrhovou rychlost na 100 km/h	11	5	3	
3	Počet úseků, kde bude třeba snížit návrhovou rychlost na 80 km/h	2	1	1	
Dopravní obslužnost území				
4	Počet obyvatel v obcích nad 300 obyvatel, vzdálených do 10 km od trasy	249.671	247.506	251.921	
5	Počet sídel s více než 1.000 obyvateli, vzdálených do 10 km od trasy	26	26	27	
6	Počet sídel, které díky nové komunikaci získají obchvat	7	7	8	
7	Počet křížení s železnicí	6	7	6	
8	Počet křížení s průplavem	8	4	2	
9	Maximálně dosahované intenzity	20.000	20.000	20.000	
Ekologické aspekty				
	Počet úseků s výrazným ekologickým vlivem				
10	- biokoridor nadregionálního významu (K)	7	9	10	
11	- biokoridor regionálního významu (RK)	5	8	6	
12	- biocentrum regionálního významu (RC)	1	2	2	
13	- plocha navržená k zařazení do systému NATURA 2000	1	1	1	
14	Počet obyvatel dotčených nadměrným hlukem	555	345	260	
15	Počet sídel dotčených nadměrným hlukem	20	17	13	
16	Výměra zabíraného zemědělského půdního fondu ZPF (ha)	577	535	541	
17	Výměra zabíraných pozemků určených k plnění funkcí lesa PUPFL (ha)	43	55	44	
Pozn.: Tučně jsou vyznačeny kladně hodnocené kritéria, resp. kladné účinky varianty.

2) Výtah z „Posouzení vlivů rozvojové koncepce ÚP VÚC Pardubického kraje na životní prostředí – koncept řešení“ – SURPMO, a. s., Ateliér Hradec Králové (Ing. arch. Alena Koutová), červen 2003

Závěry hodnocení: „Z porovnání s nulovou variantou vychází realizace rychlostní silnice R35 v jakékoliv variantě výrazně pozitivně s ohledem na celkové vlivy na životní prostředí. Při vzájemném porovnání navržených variant pak má optimální trasa následující průběh: v úseku Zámrsk – Petrušov v koridoru varianty C vedené v trase podvariant C-alt. a C-alt./1 a v úseku Petrušov – hranice kraje pak v koridoru podvarianty C/1. Méně vhodné z hlediska vlivů na životní prostředí je využití koridoru trasy B vedené v úseku Zámrsk – Třebovice trasami podvariant B-alt. a B/1. Třetí v pořadí je pak využití koridoru varianty A v úseku Zámrsk – Třebovice vedené trasami podvariant A/1 a A/2.“

Stanovisko Ing. arch. Jana Mužíka z FA ČVUT Praha: „Varianta „C“ nejvíce zlepšuje vztah (spádovost) měst nacházejících se již v povodí řeky Moravy, Svitav a Moravské Třebové a dále pak Litomyšl a Vysokého Mýta k centru kraje. Tato města, na rozdíl od České Třebové, Ústí nad Orlicí a Chocně nemají tak snadné a rychlé železniční spojení s hlavním městem kraje a státu. Varianta „C“ nahrazuje nezbytné obchvaty I/35 V. Mýta a Litomyšle. Napojení České Třebové a Ústí nad Orlicí na R35 je nejvýhodnější po upravené silnici č. 358 s propojením na č. 360 ve variantě 1. Silnice č. 360 Ústí nad Orlicí – Litomyšle není v okolí Andrlova Chlumu přijatelnou trasou přivaděče na R35. Doporučuji hledat propojení silnic č. 360 a č. 315 severně od Sloupnice do prostoru Hrádek.“

3) Výtah z dopisu ministra dopravy Milana Šimonovského hejtmanovi Pardubického kraje Michalu Rabasovi k trasování rychlostní silnice R35 – Ministerstvo dopravy, 16. 2. 2005

„S přihlédnutím k posudkům, které jsme si vyžádali od Vašeho úřadu, a také z důvodu negativních stanovisek některých obcí dotčených severní variantou, Ministerstvo dopravy dospělo k přehodnocení stanoviska ve prospěch tzv. jižní varianty R35.“
4) Porovnání severní a jižní varianty R35 v úseku Zámrsk u Vysokého Mýta - východní hranice Pardubického kraje – podklad OSRK – OÚPSŘ pro zastupitele Pk (2005)

Společný úvod: K následujícímu hodnocení se konstatuje, že obě posuzované varianty mají prakticky totožné a z hlediska rozlišení slabých a silných stránek nepodstatné odlišnosti v následujícím:
-	Obě jsou technicky proveditelné,
-	mají přibližně stejné dopady na životní prostředí,
-	mají srovnatelnou celkovou délku,
-	mají srovnatelné předpokládané celkové investiční náklady,
-	pro obě platí dominantní tranzitní dopravní využití (mají tedy významnější dopravní přínos pro národní i nadnárodní úroveň oproti regionální - významně však ovlivňují celkovou bonitu kraje).
-	Oběma chybí jednoznačná podpora na odborné i politické úrovni (krajské).

R35 - SEVERNÍ VARIANTA

Slabé stránky:
-	Návrh není v souladu s hodnocením dle „Posouzení vlivů ÚP VÚC Pk na životní prostředí – SEA“ (SURPMO, EMPLA - červen 2003, souhlasné stanovisko MŽP 6. 8. 2003).
-	Převládají negativa pro navazující povolení stavby.
o	Projednání budoucí EIA, když není v souladu se SEA.
o	Výrazný odpor trasou dotčených obcí.
o	Výrazný odpor ekologických iniciativ.
o	Výrazný odpor občanských sdružení.
o	Nepříznivé podmínky pro výstavbu - dlouhé úseky v dopravně nepřístupné krajině.
-	Členitý terén - na trase je cca o 50 mostních konstrukcí více než na jižní (DHV Praha, listopad 2003).
-	Téměř neexistující možnost etapizace výstavby (i při zprovoznění 1. úseku o délce 26 km do České Třebové lze pochybovat o využití těmi, kdo směřují na východ a jih – dají přednost stávající I/35).
-	Odborný  předpoklad  výrazně  vzdálenějšího  horizontu  dokončení  stavby a její  plné využitelnosti. V současné době je již proti tomuto řešení i MD ČR, dotčený orgán státní správy.
-	Varianta není podpořena nadstandardním přístupem státu pro opatření na související silniční síti.
-	Je plně smysluplná pouze v kompletní dokončené trase.
-	Má náročnější klimatické a terénní podmínky.

Silné stránky
-	Lepší dopravní napojení severovýchodní části Pardubického kraje.
-	Posílení rozvojového potenciálu v území bývalého okresu Ústí nad Orlicí.
-	Má toho času vyjednané Souborné stanovisko s pokyny pro dokončení ÚP VÚC Pk.
-	Není vedena geologicky složitým územím Mladějovského vrchu.

R35 - JIŽNÍ VARIANTA

Slabé stránky:
-	V současné době nemá vyjednané Souborné stanovisko s pokyny pro dokončení ÚP VÚC Pk .
-	Na trase je dlouhý a investičně nákladný tunel pod Mladějovským vrchem (tunelové řešení je ale šetrné k okolní krajině).

Silné stránky:
-	Je vyhodnocena jako nejlepší dle „Posouzení vlivů ÚP VÚC Pk na životní prostředí – SEA“ (SURPMO, EMPLA - červen 2003, souhlasné stanovisko MŽP 6. 8. 2003).
-	Je vyhodnocena jako nejlepší v odborném posudku ČVUT Fakulta dopravní (duben 2004) a ČVUT Fakulta architektury (červen 2003).
-	Je podporována a požadována z MŽP ČR.
-	Od konce roku 2004 je podporována a požadována i MD ČR.
-	Předpokládají se příznivé podmínky pro budoucí povolování stavby.
o	Budoucí EIA naváže na souhlasné stanovisko SEA.
o	Části trasy již procesem EIA prošly - obchvat V. Mýta, byť pro nižší kategorii.
o	Dosud velmi malý odpor trasou dotčených obcí.
o	Zatím žádný deklarovaný odpor občanských sdružení a ekologických iniciativ.
-	Velmi příznivé podmínky pro výstavbu - smysluplná etapizace trasy (i velmi krátké úseky lze vždy plnohodnotně dopravně využít).
-	Lze „ihned“ stavět dílčí úseky, obchvaty Vysokého Mýta a Litomyšle (hned ve čtyřpruhu nebo i v polovině budoucího profilu R35).
-	Lze plně využít i v roce 2004 nově provedené úpravy 1/35 v úseku Janov - Gaier.
-	S ohledem na rovinatý a méně zalesněný terén bude snadnější dostavba navazujících objektů (parkoviště, motoresty, benzinové pumpy apod.).
-	Má výhodnější klimatické a terénní podmínky.
-	Existují písemné garance  nadstandardního přístupu státu při realizaci opatření na související silniční síti.
-	Je připraveno (v návrhu) „Memorandum o spolupráci při řešení problematiky urychlení přípravy výstavby rychlostní silnice R35 v Pardubickém kraji" - pro spolupodepsání hejtmanem Pk, ministrem dopravy a generálním ředitelem ŘSD.
-	Je odborně důvodný předpoklad výrazně dřívějšího (reálného) dokončení celé trasy.

5) Výtah z dopisu ředitele odboru strategie Ministerstva dopravy Ing. Ondřeje Jaška Krajskému úřadu Pardubického kraje – 16. 2. 2005, č.j.:68/2005-520-UPR/1

Vážený pane, k soubornému stanovisku Ministerstva dopravy k územnímu plánu velkého územního celku Pardubického kraje, které Vám bylo zasláno dne 27. 3. 2003 pod č.j.: 100/2003-210-UPR/2, Vám ve věci vedení rychlostní silnice R35 sděluji následující.

S přihlédnutím k závěrům posudků na variantní vedení rychlostní silnice R35 zpracovaných v rámci pořizování územního plánu velkého územního celku Pardubického kraje, které jsme si vyžádali od Vašeho úřadu, a také z důvodu negativních stanovisek některých obcí dotčených tzv.severní variantou, dospělo Ministerstvo dopravy ke změně svého stanoviska. Ministerstvo dopravy proto požaduje do návrhu územního plánu velkého územního celku Pardubického kraje zapracovat v úseku Vysoké Mýto - Staré Město tzv. jižní variantu rychlostní silnice R35.

Ministerstvo dopravy považuje urychlení přípravy realizace rychlostní silnice R35 za jeden z prioritních projektů rozvoje dopravní infrastruktury ČR. Tato rychlostní silnice R35 bude jako spojnice mezi dálnicemi D1l a D47 plnit především funkci alternativního spojeni Čech s Moravou a měla by odlehčit dálnici Dl, jejíž kapacita se blíží naplnění. Současně by urychlení přípravy mělo pomoci rozvoji Pardubického kraje a posílení regionálních vazeb.

Z uvedených posudků je zřejmé, že výhodou tzv. jižní varianty je možná výstavba v etapách a tato varianta vykazuje také lepší výškové a směrové parametry, které nevyžadují časté snížení návrhové rychlosti jako v případě tzv. severní varianty. Na základě zkušeností s podobnými projekty (např. dálnice D8) vnímá Ministerstvo dopravy podněty veřejnosti jako jednu ze skutečnosti, která by v době investiční přípravy mohla vést k časovým posunům v realizaci.

O změně stanoviska Ministerstva dopravy Vás informuji již v této fázi projednávání územnímu plánu velkého územního celku Pardubického kraje, protože Ministerstvo dopravy chce alespoň částečně předejít problémům, které by mohly vzniknout v případě změny našeho stanoviska v průběhu projednávání návrhu územnímu plánu velkého územního celku Pardubického kraje.