Děti Země, Klub za udržitelnou dopravu, Cejl 48/50, 602 00 Brno
tel./fax 545 210 393, mobil 603 574 289, dz.brno@ecn.cz
www.detizeme.cz, www.ctrebova.cz/doprava

Tisková zpráva ze dne 4. prosince 2003:

Jižní koridor silnice R35 je nejlevnější, severní nejdražší

Již za čtrnáct dní budou zastupitelé Pardubicka hlasovat o územním plánu kraje 

Na základě nejnovějšího odborného posudku firmy DHV ČR Praha se zjistilo, že severní koridor rychlostní silnice R35 kolem Řetové, České Třebové a Rybníka by stál asi 22,3 miliard korun, kdežto jižní koridor podél stávající silnice č. I/35 jen 16 miliard korun. Tato varianta, kterou podporují také Děti Země, je tedy nejlepší nejen z dopravního, krajinářsko-územního a ekologického hlediska, ale rovněž i z finančního. A to i přesto, že obsahuje tunel pod Mladějovským vrchem v délce 3,1 km. Problémem severního koridoru je však mnoho velkých mostů, navíc obsahuje i tři kratší tunely.

„Přestože na podporu jižního koridoru existuje řada odborných studií a dokonce i souhlasné stanovisko Ministerstva životního prostředí, rozhodovat budou volení zástupci kraje, takže může převážit politické hledisko nad odborným či osobní zájmy nad veřejnými,“ upozorňuje Miroslav Patrik z Dětí Země.

Zastupitelé mají podle něho v rukou velkou zodpovědnost. Buď svým hlasováním mohou výstavbu silnice R35 napříč krajem urychlit nebo ji také odsunout do daleké budoucnosti a dostat kraj na periferii zájmu státu. Je to totiž právě on, kdo poskytne peníze. A čím méně problémů s umístěním trasy a čím nižší bude její cena, tím je větší šance rychle a efektivně pomoci rozvoji kraje. 

„Nechci vydávat žádná doporučení, ale jenom připomínám, že proti severnímu koridoru je už teď největší odpor ze strany řady občanských sdružení a měst a obcí, takže v případě jeho schválení tu hrozí syndrom obchvatu Plzně,“ varuje Patrik před unáhleným rozhodnutím a upozorňuje na vleklé spory kolem trasování dálnice D5, D8 a D11. 

Děti Země proto očekávají, že hlasování o koridoru R35 proběhne na základě svědomí každého zastupitele a nikoliv aklamací pod dohledem stran, které nemají ve zvyku zohledňovat názory odborníků či stanoviska Ministerstva životního prostředí. Podle Patrika by mohly na hlasování mít vliv i krajské volby příští rok.

Podrobné informace o rychlostní silnici R35 jsou na internetové stránce www.ctrebova.cz/doprava.

Další informace poskytne:
Ing. Bohumil Burdych, vedoucí oddělení územního plánování a stavebního řádu na krajském úřadě v Pardubicích – tel. 466 026 303, bohumil.burdych@pardubickykraj.cz

Příloha k tiskové zprávě Dětí Země ze dne 4. 12. 2003:

1) Výsledky „Odborného posouzení Konceptu ÚP VÚC Pardubického kraje, zaměřené na výběr koridoru pro rychlostní komunikaci R35“ - Fakulta dopravní ČVUT Praha, duben 2003

Jižní varianta je nejkratší, nejpřímější, obslouží nejvíce sídel a hlukem zasáhne nejmenší počet lidí a obcí. Její výhodou je také to, že v prostoru mezi Litomyšlí a Svitavami se dostává do souběhu se stávající trasou silnice I/35, což umožní její etapovou výstavbu. Na druhou stranu z ekologického hlediska ale v úseku Vysoké Mýto – východní hranice kraje třikrát prochází nadregionálními biokoridory. Tyto střety jsou však řešeny vedením trasy v tunelu. Negativní stránkou je její oddálení od České Třebové a od Ústí nad Orlicí, takže na silnici I/14 bude nutné postavit obchvaty obou měst.

Posuzovaná kritéria variant R35, které byly porovnány metodou koeficientů a metodou TUKP
Kritérium	Varianty	
	A	B	C	
Prostorové vedení trasy				
1	Délka trasy (km)	95,5	92,0	75,0	
2	Počet úseků, kde bude třeba snížit návrhovou rychlost na 100 km/h	11	5	3	
3	Počet úseků, kde bude třeba snížit návrhovou rychlost na 80 km/h	2	1	1	
Dopravní obslužnost území				
4	Počet obyvatel v obcích nad 300 obyvatel, vzdálených do 10 km od trasy	249.671	247.506	251.921	
5	Počet sídel s více než 1.000 obyvateli, vzdálených do 10 km od trasy	26	26	27	
6	Počet sídel, které díky nové komunikaci získají obchvat	7	7	8	
7	Počet křížení s železnicí	6	7	6	
8	Počet křížení s průplavem	8	4	2	
9	Maximálně dosahované intenzity	20.000	20.000	20.000	
Ekologické aspekty				
	Počet úseků s výrazným ekologickým vlivem				
10	- biokoridor nadregionálního významu (K)	7	9	10	
11	- biokoridor regionálního významu (RK)	5	8	6	
12	- biocentrum regionálního významu (RC)	1	2	2	
13	- plocha navržená k zařazení do systému NATURA 2000	1	1	1	
14	Počet obyvatel dotčených nadměrným hlukem	555	345	260	
15	Počet sídel dotčených nadměrným hlukem	20	17	13	
16	Výměra zabíraného zemědělského půdního fondu ZPF (ha)	577	535	541	
17	Výměra zabíraných pozemků určených k plnění funkcí lesa PUPFL (ha)	43	55	44	
Pozn.: Tučně jsou vyznačeny kladně hodnocené kritéria, resp. kladné účinky varianty.

2) Výtah z „Posouzení vlivů rozvojové koncepce ÚP VÚC Pardubického kraje na životní prostředí – koncept řešení“ – SURPMO, a. s., Ateliér Hradec Králové (Ing. arch. Alena Koutová), červen 2003

Závěry hodnocení: „Z porovnání s nulovou variantou vychází realizace rychlostní silnice R35 v jakékoliv variantě výrazně pozitivně s ohledem na celkové vlivy na životní prostředí. Při vzájemném porovnání navržených variant pak má optimální trasa následující průběh: v úseku Zámrsk – Petrušov v koridoru varianty C vedené v trase podvariant C-alt. a C-alt./1 a v úseku Petrušov – hranice kraje pak v koridoru podvarianty C/1. Méně vhodné z hlediska vlivů na životní prostředí je využití koridoru trasy B vedené v úseku Zámrsk – Třebovice trasami podvariant B-alt. a B/1. Třetí v pořadí je pak využití koridoru varianty A v úseku Zámrsk – Třebovice vedené trasami podvariant A/1 a A/2.“

Stanovisko Ing. arch. Jana Mužíka z FA ČVUT Praha: „Varianta „C“ nejvíce zlepšuje vztah (spádovost) měst nacházejících se již v povodí řeky Moravy, Svitav a Moravské Třebové a dále pak Litomyšl a Vysokého Mýta k centru kraje. Tato města, na rozdíl od České Třebové, Ústí nad Orlicí a Chocně nemají tak snadné a rychlé železniční spojení s hlavním městem kraje a státu. Varianta „C“ nahrazuje nezbytné obchvaty I/35 V. Mýta a Litomyšle. Napojení České Třebové a Ústí nad Orlicí na R35 je nejvýhodnější po upravené silnici č. 358 s propojením na č. 360 ve variantě 1. Silnice č. 360 Ústí nad Orlicí – Litomyšle není v okolí Andrlova Chlumu přijatelnou trasou přivaděče na R35. Doporučuji hledat propojení silnic č. 360 a č. 315 severně od Sloupnice do prostoru Hrádek.“

3) Výtah ze „Souhlasného stanoviska o hodnocení vlivů Konceptu ÚP VÚC Pardubického kraje“ – Ministerstvo životního prostředí, 1. 8. 2003

„Do návrhu ÚP VÚC Pardubického kraje doporučujeme zapracovat nejvhodnější variantu silnice R35 a R43 z hlediska vlivů na životní prostředí, tzn. variantu, která byla doporučena v Posouzení vlivů rozvojové koncepce ÚP VÚC Pardubického kraje (v etapě jeho konceptu) na životní prostředí, červen 2003. V případě, že by doporučená varianta nemohla být přijata v důsledku vyšších zájmů v území, je potřeba předložit odůvodnění těchto vyšších zájmů, které vedly k nepřijetí doporučené varianty.“